Откритието на млад уредник от музея в Карлово преди броени дни предизвика истинска сензация за широката общественост и за изследователите на живота и делото на Васил Левски. Името му е Виктор Комбов, който по време на кратката си научна командировка до Държавния архив в Истанбул попада на непозната за българските изследователи снимка на Апостола. Предполага се, че именно тази е фотографията, с която Васил Левски е бил издирван в Османската империя.
Доказателство за това, според специалистите е, че на гърба на снимката на османо-турски език е описан Апостолът. Освен, че е от Карлово, там се посочват и отличителните му черти – с ръст среден, светло кестеняви мустаци, червендалесто лице и когато приказва, единият му зъб се показва малко навън, повдига малко устната си и очите му са големи и пъстри. Заедно със снимката, която е най-важната находка, там са намерени и други документи, написани също на османо-турски език. Те все още се превеждат, но предстои да разберем и тяхното съдържание, защото със сигурност съдържат още информация за Апостола и неговата революционна организация – пояснява изследователят Виктор Комбов, уредник от музея „Васил Левски“ в Карлово.
Предполагаме, че тази снимка е оригиналът, от който по-късно е направен фрагмент, т. нар. портрет в елипса, или „портретче“, както самият Васил Левски пише – отбелязва Дора Чаушева, директор на музея и добавя:
Тя най-вероятно е направена след Общото събрание, което се провежда в Букурещ от 29 април до 5 май 1872г. , но явно до смъртта си Апостолът не успява да получи копие от тези портретчета, които там си е поръчал. Как тази снимка се е озовала в ръцете на османските власти, можем само да гадаем. Според мен, това се е случило чрез тяхната агентурна мрежа във Влашко, а и тогава фотографските ателиетата не са били толкова много на брой. Тук се комбинира визията, фотографският портрет на Левски, с това първо словесно описание, което за съжаление прозвучава за пръв път при разпит от устата на даскал Иван Фурнаджиев, член на Тетевенския революционен комитет на 26 октомври 1872г. в Орхание. След това те вече разполагат с достатъчен материал за неговото издирване.
Това откритие потвърждава тезата на изследователите, че още има документи, свързани с личността и делото на Васил Левски, които досега не са били известни както за българската общност, така и за научните среди. Днес можем да кажем категорично, че има защо да продължим да работим с архивите, които се пазят в Турция, а и не само там. В Букурещ и в Белград има още много неща, до които не сме достигнали, които ще отворят нов прозорец в изследванията за Васил Левски, подчертава Дора Чаушева.
Чувствам се късметлия и много се радвам, че точно нашият музей направи такова съществено откритие, каквото не е имало от години за Левски, казва Виктор Комбов:
Постъпих в Османския архив в Истанбул на 9 октомври тази година и на същата дата попаднах на ценната находка. Колегите от Османския архив много добре са структурирали системите си и е много лесно да се откриват архивни единици, за което сме им благодарни. Историята на това откритие е доста интересна. При нас идват доста посетители и поддържаме връзки с всички краища на света. Когато дойдоха колеги-историци от Турция се заговорихме с тях и се оказа, че изследват точно периода на Османската империя, около събитията, свързани с Освобождението на България. Така ненадейно разбрах, че в Османския архив в Истанбул може да се открие нещо ново за Васил Левски. След като проверих, че информацията е достоверна, решихме с директорката на музея да направим научна експедиция до Истанбул. В каталога, който ми предоставиха, се натъкнах на любопитна архивна единица със снимка на Васил Левски, която в този си вид не е известна на българската историческа наука. Трудно е да се намери такъв документ, защото не е бил описан много добре, затова много се радвам, че на мен се падна честта да го открия. Възхищавам се на Васил Левски, той е пример за всеки от нас. Това е човек с ясна цел в живота си – благородната мисия, посветена на освобождението на българския народ от чужда власт. От момента, в който си я поставя, до смъртта си, той непрестанно я следва. Прави всичко възможно, за да я постигне.
Изключителната честност на Левски, който чувствал сподвижниците си равни и по никакъв начин не се възползвал от своите правомощия като водач на революционната организация – е другата ярка черта, която го откроява, смята Виктор Комбов. Идеите му са наистина чисти и святи. Той е искал освободена България да бъде „демократска република, в която всички народи да живеят под един общ закон в мир и разбирателство“, подчертава в заключение младият изследовател на Левски.
Снимки: БГНЕС
Селище на куманите откриха това лято археолози от Историческия музей в Горна Оряховица при проучванията на средновековен некропол, източно от тракийската крепост Ряховец, предаде кореспондентката на БНР Здравка Маслянкова. Археологическият обект е..
На 20 юли (по Юлиански календар) 1903 г. македонските българи грабват оръжие, за да поправят една историческа неправда, причинена от Берлинския конгрес през 1878 г. Разпокъсването на българското етническо землище след Руско-турската освободителна война..
На 20 юли, в разгара на най-горещите дни, православната ни църква чества паметта на старозаветния пророк Илия. За почитта на народа ни към Божия угодник свидетелстват множеството православни храмове на негово име, където от незапомнени времена се..