Роден през Х в. пр. Хр., потомък на Аарон, той бил „въздържан в храна, скромен в облекло и строг към себе си и другите“. Житието му е изпълнено с чудеса, започнали още в ранна възраст. Предание разказва, че баща му имал видение, в което благообразни мъже беседвали с детето Илия, повивали го с огън и го кърмели с огнен пламък. Свещениците разтълкували видението така: „На детето ще почива Божията благодат; словото му ще бъде като огън, силно и действено; животът му – угоден Богу; и ще съди той Израиля с меч и огън. Името Илия значи крепост Господня.“
Борил се срещу идолопоклонничеството и избиването на пророците, в което най-яростни били цар Ахав и жена му, пророкът отишъл при царя и му казал: „Заради греховете ти от днес няма да има дъжд, ни роса, докато не помоля Господа за това!“ И „заключил“ небето за три години и шест месеца. Ахав искал да убие Илия, но Господ казал на своя пророк да се скрие при поток, близо до р. Йордан и изпратил врани, които му носели храна..
Последното чудо в житието на Св. пророк Илия е неговото напускане на този свят – единствен сред Божиите избраници. Когато настъпил денят, той бил със своя ученик св. пророк Елисей. Появила се огнена колесница, водена от огнени коне, в която светият пророк бил прибран и така се възнесъл на небето. За св. пророк Илия е писано в Стария и Новия завет, в Талмуда и Корана. У нас има много църкви на неговото име.
Народният празник Илинден е свързан с представата, че светецът е повелител на летните гръмотевици и трескавици“.
С кои езически божества го свързвали някога, какви поверия и легенди пази българският фолклор за светеца, можете да научите ТУК.
Снимки: БГНЕС
На 24 юли отбелязваме 170-годишнината на родения във Виена чешки историк, славист, библиограф и почетен член на Българската академияна науките. Той е син на историка Йосиф Иречек и внук на бележития славист Павел Шафарик. Завършва история във философския..
Селище на куманите откриха това лято археолози от Историческия музей в Горна Оряховица при проучванията на средновековен некропол, източно от тракийската крепост Ряховец, предаде кореспондентката на БНР Здравка Маслянкова. Археологическият обект е..
На 20 юли (по Юлиански календар) 1903 г. македонските българи грабват оръжие, за да поправят една историческа неправда, причинена от Берлинския конгрес през 1878 г. Разпокъсването на българското етническо землище след Руско-турската освободителна война..