Първи януари е! Първият ден на 2021 година, първият ден от новото начало и новите надежди за всеки от нас, за семействата и близките ни, за всички хора по света! Днес православието отбелязва деня на свети Василий Велики, почитан също от Римокатолическата, Епископалната, Англиканската, Лутеранската и др. църкви.
Роден около 330 г. в Мала Азия, в знатно и благочестиво семейство, той завършил с отличие училище в Кесария Кападокийска, където се запознал с бъдещия бележит църковен отец св. Григорий Богослов, с когото останали приятели за цял живот. В Константинопол, а по-късно и в Атина, младият Василий получил богати познания по философия, литература, реторика, математика, астрономия, медицина, изучавал задълбочено и богословските науки.
През 356 г. се завърнал в родината си и приел св. кръщение. Светската кариера не го привличала. Стремейки се към подвижнически живот, той предприел пътешествие в Сирия, Палестина, Месопотамия и Египет, за да се запознае по-добре с монашеството и да намери пример за подражание. Завръщайки се в Кесария, приема презвитерски сан и става близък помощник на епископ Евсевий. В продължение на шест години е незаменим пастир за кесарийските християни, които го избират за свой епископ след смъртта на Евсевий.
Св. Василий остава в историята не само като велик богослов, учен, вселенски учител на Църквата, но и с организираната от него благотворителна институция за болни, недъгави, бедни и сираци, включваща болница, страноприемница, работилници, училище, жилища за епископа, свещениците, лекарите и служителите.
За последните му дни има чудно предание, според което той успял да покръсти лекар-евреин на име Йосиф. Лекарят предвиждал смъртта на своите пациенти с голяма точност. Св. Василий много обичал този благочестив юдеин и го призовавал да стане християнин, но Йосиф не искал да сменя вярата, в която се е родил. Веднъж лекарят му казал, че ще умре преди слънцето да изгрее. Светецът знаел, че е така, но предложил облог – ако доживее до следващия ден, Йосиф да приеме християнството. Така и станало. Благодарение на силните си молитви, Василий не само доживял до сутринта, но и сам кръстил своя приятел и семейството му, поклонил се на Бога, върнал се у дома си и там завършил земният му живот. Това се случило на 1 януари 379 г. В негова памет на този ден се отслужва света Василиева литургия.
В българската традиция Васильовден е време за наричания и други практики, които имат езически корени. Извършват се гадания, наричат се благопожелания. Едно от най-често срещаните е: „Здрава, здрава годинчица!“ Така е озаглавен и материалът, който разказва още за народните обичаи на този ден.
Редактор: Албена Безовска
Независимо от възраст, вяра, етнос и социална принадлежност, паметта за националния герой на България Васил Левски обединява българите по цял свят. В деня на неговата гибел хиляди се стичат към мемориалите на признателност, за да се поклонят пред..
На 2 февруари според българския народен календар се отбелязва празникът Петльовден – за здраве и плодовитост на мъжката челяд. Най-широко той е разпространен в Източна България. Един от задължителните елементи е жертвоприношението на..
На 1 февруари Българската православна църква почита паметта на Свети Трифон по нов стил. Денят предшества празника Сретение Господне. Светецът, живял през III век в малоазийската област Фригия, имал лечителска дарба. Убит е, след като отказал да..
В съзнанието на българите, които пазят и почитат паметта на предците си, датата 6 септември е символ на обединението на изстрадалия ни народ, съхранил..