Бюджетът за 2022 година, който се очаква да влезе в сила от месец април, предвижда средствата за политики в областта на образованието и науката да бъдат в размер на 6,4 млрд. лева. От тях за най-старата и авторитетна научна институция у нас – Българската академия на науките, са предвидени 119,860 милиона лева, с които да управлява своите 42 института, издателство, библиотека и научен архив. Разочароващ, унизителен и възмутителен – с тези определения учените от БАН коментират заделения за институцията бюджет. Според тях, настоящата година ще е поредната, в която ще има сериозен дисбаланс между хората на науката във и извън академията.
„Заплатите на учителите през 2022 ще нараснат средно с 12% и ще достигнат 125% от средната работна заплата в страната. И през 2021-а минималната учителска заплата беше по-висока от средна за професор в БАН“ – посочи в интервю за БНР проф. Емануел Мутафов, директор на Института за изследване на изкуствата към Академията.
Професорът е категоричен, че от години липсват целеви средства за издръжка на голяма част от институтите, а с допълнителната субсидия, която получават се осигуряват най-вече средствата за заплати.
„Предложението ни към МОН беше нашият бюджет да се увеличи с минимум 30 милиона лева – посочва Мутафов и допълва: – 28 милиона от тях трябваше да бъдат за увеличаването на заплатите на академичния състав, което е наложително, а останалите 2 300 000 лева да ни помогнат да компенсираме повишението на топло- , електроенергия и вода. Министерството на образованието се съгласи да бъдат поискани средства само за академичния състав и бюджетът да се увеличи с 20 400 000. Това обаче не е било прието от страна на Министерството на финансите.“
В момента средната работна заплата в БАН е 834 лв., за асистент - 946 лв. за професор - 1246 лв. По данни на НСИ, средната заплата в страната е 1543 лв., а за София тя е 2073 лв. Тоест, възнагражденията в БАН възлизат на 55 % от средните за страната. Институционалната подкрепа за Академията е необходима, за да се запази и развие експертизата и потенциала на БАН – убеден е заместник-председателят член кореспондент проф. Стефан Хаджитодоров:
„Ние се подпомагаме финансово и привличаме немалко средства както от европейските програми, така и от фонд „Научни изследвания“ – отбелязва професорът. – Възмутително е обаче, че сме свидетели на изкуственото разделение между учените от Академията и в други институции, извън нея. Силно се надявам да не се стига до ситуацията отпреди 10-12 години, когато пускахме служителите си в неплатен отпуск, за да успеем да се справим в рамките на средствата, с които разполагахме.“
Днес, 7 февруари, в най-старата научна институция в България е свикано общо събрание, на което предстои да бъде решено какви ще бъдат следващите действия на учените в академията, които се заканват да протестират.
Съставил: Йоан КолевСнимки: архив, БГНЕС
Естонската централна банка пусна колекционерска монета, чието художествено оформление е дело на българския дизайнер и преподавател в Националната художествена академия доц. Светлин Балездров. Монетата с номинал от 8 евро е изработена от сребро, има..
Фотоизложба, посветена на личността на големия български оперен бас Борис Христов може да бъде разгледана до 28 август в София. Експозицията се организира от отдел "Култура, археология и културно наследство" на община Пловдив и е по повод 110 години..
Сто двайсет и деветата годишнина от организираното от Алеко Константинов изкачване до Черни връх и създаването на организирано туристическо движение у нас ще бъдат отбелязани днес с няколко културни събития, част от кампанията “Зелени библиотеки”,..
Българският патриарх Даниил призова вярващите да се молят за укрепването на застрашената от закриване Украинска православна църква. Той оглави..
Няма точна статистика какъв ще е броят на изпепелените от пожари горски масиви у нас през това лято. По данни на Европейската информационна система за..
Естонската централна банка пусна колекционерска монета, чието художествено оформление е дело на българския дизайнер и преподавател в Националната..