Част от находките, изложени в Историческия музей на Ивайловград.
За първи път археолози работят по крепостта през 2004 година, ръководени от Бони Петрунова. От няколко години разкопките продължава археологът Ивайло Кънев. Малка експозиция с находки от проучванията открихме в музея в Ивайловград. „Хубаво е да се знае, че археологията е свързана не само със златните съкровища – отбелязва Ивайло Кънев в интервю за миналогодишните проучвания. - Добрата археология е тази, която ни помага да разберем каква е била материалната култура на нашите предци, но и която доказва това, което четем в писмените извори. Моята голяма радост беше, че в пласта от ІХ век открих старобългарска коланна апликация. Защото толкова на юг, на 30 км от Одрин, не бяхме намирали присъствие на българи по това време.”
И през тази година, по време на разкопките през юли, в крепостта бяха намерени предмети, свързани със старобългарската култура: коланен накрайник и коланни апликации, звънчета. “Така археологически фиксираме и доказваме териториалното разширение на България в края на ІХ - началото на Х век, известно от исторически документи” – каза в интервю за Радио България Ивайло Кънев.
Според него застрояването на крепостта е станало още в ІV век и вероятно е свързано с преместването на столицата на Римската империя от Рим в Константинопол. Тогава се изгражда поредица от крепости около новата столица и тази твърдина е една от тях.
“Това лято стигнахме до много интересни резултати относно началото на обитаване на това място – разказва археологът. - Имам предвид, че в най-долните пластове се откриха няколко елинистически монети от периода ІІ-І век преди Христа, което дава сериозно основание да смятаме, че през ІV век, когато вече то се застроява, тук може би е имало нещо, свързано с елинистическата епоха. Това ще бъде уточнено по-късно, в продължение на разкопките. А другото, което вече потвърдихме за пореден път, е че краят на живот на крепостта е в първата половина на ХІІІ век. Т. е. - монети от по-късен период не са открити.”
При проучванията са намерени и предмети от традиционния бит на населението – керамика, рибарски кукички и тежести, вероятно използвани в богатите на риба води на Балък дере /Рибешкото дере/. Интересни свидетелства са открити и в некропола от ХІ век.
“В този некропол попаднахме на гробове с изключително богати накити – стъклени и бронзови гривни и един наниз, чиито малки стъклени мъниста бяха 2 400 на брой – отбелязва Ивайло Кънев.- И когато след обработката на стъклото го нанизахме на корда, дължината на наниза се оказа около 6 метра. Друга новост е, че при един от тези гробове намерихме камък, на който има част от надпис. Досега не бяхме попадали на надпис. Той е на старогръцки и най-вероятно е от периода ІV-VІ век. За съжаление са запазени последните три реда, и то по 3-4 букви от ред. Самата плоча е много добре обработена, а надписът е оформен доста представително. Остава надеждата в новите участъци, които ще разкриваме, да намерим и останалата част от него. Епиграфите ще се произнесат за него. Надяваме се да открием и други надписи.”
През юли на обекта са помагали и студенти-доброволци от чужбина: например две бъдещи юристки от Познан, двама възпитаници на Пражката музикална академия, студент по кинорежисура от турския град Измир, китайка, която учи информатика в Оксфорд, две девойки от Сан Франциско. “Интелигентни, възпитани млади хора, които работеха много съвестно и почтено на нашите археологически разкопки. Беше ги събрала идеята за тръпката, за откривателството” – споделя ръководителят на проучванията. - След разкопките през юли той е продължил през август със студенти-археолози другата, сравнително непозната за широката публика работа в професията: документирането, свързано с много чертане, рисуване, описване. “Трябва да бъдем максимално коректни към нашето наследство - посочва той.- Буквално се знае например точно на колко сантиметра колко керамични парченца са намерени, какъв е цветът на почвата и т. н. Всичко това е много важно за науката, за тези, които ще дойдат след нас.”
Заедно с други археологически обекти в страната и тази крепост получи през лятото държавна помощ за продължаване на разкопките. Проучванията на нея продължават през септември и октомври.
Снимки: Евгени Димитров и Ивайло Кънев
Тази сутрин, в храма "Успение на Пресвета Богородица" в град Делчево, в РС Македония, Негово Високопреосвещенство Неврокопският митрополит Серафим води светата литургия, в съслужение с предстоятеля на Делчевско - Каменичката епархия епископ Марко..
Българските археолози продължават проучването на античния нимфеум (светилище на нимфи), открито в комплекса "Акве Калиде" край Бургас. Нимфеумът заема централно място в бившите римските терми и е бил част от фонтан с надпис и статуя на трите..
На днешния ден преди 90 години е извършено освещаването на Паметника на свободата на връх Шипка. Той е издигнат в памет на загиналите герои на отбраняваното място по време на Шипченската битка, около което са се провели решаващите боеве за..
Българските археолози продължават проучването на античния нимфеум (светилище на нимфи), открито в комплекса "Акве Калиде" край Бургас. Нимфеумът..
Тази сутрин, в храма "Успение на Пресвета Богородица" в град Делчево, в РС Македония, Негово Високопреосвещенство Неврокопският митрополит Серафим..