На шести май Франция направи завой на ляво, избирайки социалиста Франсоа Оланд, макар и с минимална разлика пред досегашния държавен глава. Никола Саркози стана поредният европейски лидер, пометен от вълната на недоволство от продължаващата дълбока криза и наложените от ЕС мерки на строги икономии. Борсите по света реагираха панически на заявката на новоизбрания френски президент да предложи предоговаряне на така трудно постигнатия фискален пакт и включване в него на мерки за икономически растеж и заетост. Финансовият свят има още едно основание за тревога – Оланд ще настоява и за ограничаване диктата на финансовите пазари в обществения и политически живот.
Ще съумеят ли десният канцлер на Германия Ангела Меркел и левият френски президент Фрнасоа Оланд да формират работещ екип, който да продължи да бъде моторът на европейската интеграция и най-вече на общата политика за излизане на Европа от кризата?
След първата стресова реакция, повечето наблюдатели вече отговарят с „Да” на възможността за ефикасен тандем „Мерколанд”, който да наследи популярния „Меркози”. Сработването обаче със сигурност ще бъде по-трудно и по-бавно. Очаква се Германия и Франция да се срещнат този път малко по на ляво във възможните решения за изтегляне на Европа от кризата. След като бе отказала среща с Оланд преди изборите, сега германският канцлер заяви, че го очаква „с отворени обятия” възможно най-скоро, макар да остана на позицията си, че предоговаряне на фискалния пакт е невъзможно. Същевременно през последните дни тя все по-често говори за необходимостта и от мерки за стимулиране на растежа и заетостта в ЕС. А италианският премиер Марио Монти лансира удобния вариант за изход от тази ситуация – без да се пипа фискалният пакт да се договори отделен пакт за икономически растеж.
Българският президент Росен Плевнелиев заяви след изборите във Франция, че той е „спокоен” за френско-германския диалог, макар че „дебатът се променя”. Той добави, че на двадесет и пети май му предстои среща с италианския премиер Монти, който се сочи за двигател на очаквания втори европейски пакт – за растеж и заетост. Плевнелиев смята да се включи „много активно” в консултациите по въпроса.
Провелите се миналата неделя избори във Франция и Гърция изпратиха няколко важни послания към управляващите в ЕС. Едното е, че „статуквото става вече непоносимо за хората и те му казаха „Не”” според политолога Огнян Минчев от Института за регионални и международни политически изследвания. Гласувайки в ляво, френските избиратели повярваха на социалиста Оланд, че е възможен и друг изход от кризата освен постоянното и сякаш самоцелно затягане на коланите. Впрочем България е ярък пример за недостатъчността на чисто монетарните мерки. Страната ни е вече над десетилетие в режим на строги бюджетни ограничения и макроикономическа стабилност. Тя е сред единиците в ЕС, на които рейтинговите агенции гласуваха положителна перспектива на кредитния рейтинг по време на самата криза. И въпреки това инвестициите не идват, икономиката не процъфтява, а заплатите остават далеч най-ниските в Европа.
Проведените тази неделя избори във Франция, Гърция и в Сърбия, очертаха твърде тревожна тенденция – набирането на скорост на крайно десните и крайно леви популистки движения в Европа. Във Франция почти всеки пети гражданин гласува за националистическата партия на Марин Льо Пен. А в Гърция популистките, крайни леви и десни движения получиха повече гласове на парламентарните избори от „традиционните партии” взети заедно. В парламента влиза дори партия „Златна зора” с откровено нацистки профил. Тази ситуация дестабилизира силно най-задлъжнялата държава в ЕС. Получилата най-много гласове дясна партия „Нова демокрация” върна още първия ден мандата си поради невъзможност да сформира управляваща коалиция. Ред е на неочаквано заелата второ място радикално лява формация „Сириза”. Според наблюдатели не е изключено до края на седмицата да стане ясно, че Гърция отива към нови избори през юни, чийто изход може да бъде и още по-радикален – Гърция да напусне еврозоната с трудно предвидими последици за цяла Европа. В Сърбия националистите на Томислав Николич спечелиха парламентарния вот в неделя, което няма как да не предизвика нови тревоги в Брюксел.
„Бунтът на политическите предградия” е нарекъл това явление, проявило се и в други страни извън Франция и Гърция, политологът Владимир Шопов. Неговият колега, Антоний Тодоров, говори за „делегитимация” на политическите елити от последните няколко десетилетия, довели всъщност Европа до настоящата небивало дълбока финансова и икономическа криза. В този смисъл, леко разхлабване на колана под ръководството на тандема Германия-Франция може и да бъде спасително за стабилността на Европа като преграда на „отговорните партии” пред надигащата се вълна на популистките и крайни формации, избуяващи сред растящото недоволство на масите.
Министерството на външните работи препоръча на българските граждани, пребиваващи в Япония или планиращи да посетят страната, да се въздържат от пътувания там през следващите четири дни заради вилнеещата тропическата буря “Шаншан”. От ведомството..
Пъстри хвърчила ще полетят към небето над Шабла през последните почивни дни на август, за да създадат усещане за свобода и да напомнят, че лятото все още е тук. Тринайсетото издание на Фестивала на хвърчилата ще се състои в местността “Малкото..
За поредна година в белослатинското село Бърдарски геран ще се проведе Бал на банатските българи. Събитието се провежда вече около 10 години и е повод хора от близо и далеч да се срещнат в родното си място, предаде БНР Видин. По време на..
Част от къмпинг "Нестинарка" в Община Царево отново е наводнен, заради проливните дъждове по Южното Черноморие. Метеорологичната обстановка вече се..
Гурково за трийсет и пети път ще бъде домакин на единственото по рода си у нас био рали с магарешки каручки, съобщиха от местната администрация. Стартът..
В "България днес" разказваме за езика и традициите на банатските българи, провокирани от летния бал в Бърдарски геран – "столицата" на тази..