По повод обявения от ООН Международен ден за опазване на паметниците на културата (18 април), Радио България ви представя българските паметници на културата, вписани в списъка на световното културно и природно наследство на ЮНЕСКО. Те са 7 на брой. Вижте ги:
Старият град Несебър е разположен на живописен черноморски полуостров. Смята се, че е един от най-древните градове на Европа, основан преди 3200 години. Архитектурното бижу пази стари крепостни стени от Римската епоха и Средновековието, византийски и старобългарски църкви, старинни къщи от XVIII и XIX век, а някога се е славел и със своите 40 църкви.
Свещарска гробница
Датира от първата четвърт на ІІІ в. пр. Хр.. Украсата й е в духа на елинистичната култура, но пречупена през вижданията и вярванията на тракийското племе гети. А най-емблематичната част е таванът на камерата. Той се поддържа от статуи на жени с вдигнати ръце - кариатиди, чиито лица и коси още пазят останките от цветна украса.
Рилският манастир
Най-значимият манастир в България е основан през 10 век от отшелника Иван Рилски. През османското владичество (ХV – ХІХ в.) става център на духовно и книжовно самосъхранение на българската народност. След Освобождението духовният живот в обителта продължава своя разцвет, а нетленните мощи на св. Йоан Рилски и до днес са извор на утеха и небесна помощ за пристъпващите към тях с вяра.
Ивановските скални църкви
На различна височина в скалите на каньона на река Русенски Лом са били издълбани поредица от малки скални църкви, параклиси и отшелнически килии. През Х-XIV век те превръщат долината в българско духовно средище. Районът е бил и център на исихазма по нашите земи. Скалната църква „Света Богородица“ от XIII в. е с уникални стенописи и посреща хиляди туристи от цял свят.
Казанлъшката тракийска гробница
Тя е шедьовър на античната архитектурата от IV-IIIв пр. Хр. Това е единственият у нас цялостно съхранен паметник на живописта от ранноелинистичната епоха. Гробницата е богато изографисана, а в камерата й е представена сцена на погребалното угощение и символичното изпращане на починалия тракийски владетел, съпроводено от три препускащи колесници.
Мадарският конник
Загадъчната скулптурна композиция, изсечена в скала край днешния град Шумен, е единствена по рода си в цяла Европа и е част от археологическия резерват Мадара, който свидетелства за човешка дейност от 4000г пр.н.е. Конникът, с прободения лъв в нозете му и вярното куче подире му, е бил изсечен с невероятно майсторство. А средногръцките надписи около него разказват подвизите на трима български ханове.
Боянската църква
Храмът в подножието на Витоша, е изографисан с 89 сцени и композиции, които съдържат 240 образи. И до днес не се знае кой е талантливият майстор на стенописите, изографисани през 1259г. Те коренно се отличават от схоластичните, безжизнени фигури на византийската живопис и предхождат значително стенописите на родоначалника на италианския ренесанс Джото ди Бондоне.
Съставил: Венета Николова
На специална церемония в президентството днес, 4 октомври, държавният глава Румен Радев ще връчи отличията на лауреатите на президентската инициатива Награда „Джон Атанасов“ за 2023 година. Церемонията по награждаването е в деня, в който се навършват 120..
Днес отбелязваме 115 г. от рождението на Марин Големинов – един от най-значимите български композитори. Акад. Марин Големинов е роден в Кюстендил през 1908 г. Получил музикалното си образование в Париж, където учи композиция при Венсан д‘Енди,..
През уикенда развалините на римската колония Улпия Ескус ще приютят античен фестивал под наслов „УЛПИЯ ЕСКУС MMXXIII". На 23 септември за първи път от векове, по улиците и пред храмовете на един от най-бляскавите някогашни градове по поречието..