В една популярна българска песен се пее, че лятото вече е „само наужким”, щом замирише на печени чушки. Първите есенни седмици са време на усилена работа, особено за българите, които сами отглеждат зеленчуци и плодове в дворовете си. След грижите през дългите летни дни, сега е време да приберат реколтата и да се подготвят за зимата. Най-търсените и любими зеленчуци на българите са доматите и червените чушки, не само защото от тях се правят вкусни салати, а защото те са и основна съставка на лютеницата – „царицата на варивата и консервите” в България. Всяка авторитетна фабрика за консерви у нас посяга към рецептата и технологията за правене на лютеница. А тя не е много сложна – по-голямо количество смлени домати, печени чушки и патладжани, към които се добавя олио, сол, захар и други подправки. Няма българин, който да не е запомнил лютеницата като вкус от детството, независимо дали я предпочита едросмляна или по-фина.
Любопитен факт е, че търсенето на лютеница на вътрешния пазар, по данни на производителите, се запазва постоянно през цялата година. Лек спад има през лятото, когато излизат пресните зеленчуци. Появиха се и нови рецепти за лютеница, в която се добавят ябълки и моркови, например. В предходни години, с цел бърза печалба, видяхме и опити за подмяна в основните съставки на този така популярен продукт. Това накара много българи да се върнат към варенето на лютеница в домашни условия като стремеж към чиста храна. Промишлени производители потвърждават възраждането на интереса към домашната лютеница и го обясняват с кризата и добрата реколта от зеленчуци тази година. „Домакините не изчисляват труда и разходите си за електричество. Използват продукти собствено производство и буркани втора употреба. Така лютеницата изглежда по-евтина от индустриално произведената, но това не е така” – пресмята един от собствениците на предприятие за консерви.
Съвсем други излизат сметките обаче на хората, които знаят как рационално да разпределят бюджета си и за които направата на лютеница вкъщи е нещо като семейно хоби и спазване на типична българска традиция. Така е в дома на Димитрина и Михаил Кесови от гр. Златица. Там всеки се включва в направата на лютеницата, с която много се гордеят. Влагат в нея само зеленчуци, отгледани в собствената им градина. „Тази година реколтата ни беше много добра и с много труд и търпение отгледахме над 100 кг. чушки на площ от 300 кв. м“ – казва Михаил Кесов:
„Колкото са по-големи чушките и по-червени, толкова по-хубава лютеница ще стане от тях. Същото е и с доматите – трябва да са узрели много добре. Подготовката за лютеницата е от сутринта и чак до вечерта. Всичко правим на двора, имаме огнище и много голяма тава за лютеница, където се слагат всички съставки и се бърка, докато се сгъсти. Включват се и децата в работата. Много грижи полагаме в градината през цялата година. Със съпругата ми копаем, садим, слагаме колчета за доматените растения, после поливаме. Всеки стрък изисква грижа и да знаеш как да го предпазиш от болести и вредители. Тази година премина градушка над града и навреди на растенията. После дълго ги подхранвахме, за да се възстановят. Резултатът е повече от добър. Иначе знам, че има стар български сорт домати, който е специално за лютеница, но сега при нас го няма.“
Още от тънкостите в направата на хубава лютеница разкрива и съпругата на Михаил, Димитрина Кесова:
„На бавен огън се изпаряват продуктите, не може да се усили – всичко става бавно и с търпение, постоянно си около огъня и разбъркваш. Няма по-хубаво от това да си оползотвориш годината с труд и накрая да видиш, че си си приготвил всичко за зимата. От нашата лютеница за пръв път опита и внучката ми, която е на една годинка. Оказа се, че много й харесва и вече си хапва от нея на закуска и сутрин, и следобед.“
Снимки: БГНЕС, личен архив
След полунощ ще се изясни над по-голямата част от страната, като по-значителна облачност ще има над крайните югоизточни райони, където ще превалява дъжд с гръмотевици. Във вторник, 27 август, до обяд над повечето райони ще преобладава..
В „България днес“ на 26 август говорим за горските пожари и безводието на лятото 2024 година у нас. Природните стихии застрашават не само живота и нормалния бит на хора, но и са сериозна предпоставка за промени в биоразнообразието на..
Със среден добив от 150 кг/дка стартира жътвата на слънчоглед в област Добрич при 170 кг/дка миналата година, показват данните на Министерството на земеделието и храните. Прибирането на маслодайната култура все още не е започнало в общините..
Българският патриарх Даниил призова вярващите да се молят за укрепването на застрашената от закриване Украинска православна църква. Той оглави..
Няма точна статистика какъв ще е броят на изпепелените от пожари горски масиви у нас през това лято. По данни на Европейската информационна система за..
Естонската централна банка пусна колекционерска монета, чието художествено оформление е дело на българския дизайнер и преподавател в Националната..