Последното преброяване на населението в страната затвърждава задълбочаването на негативните демографски тенденции, съществуващи през последните 30 години в България – намаляване и застаряване на населението, обезлюдяване на отделни територии на страната вследствие на отрицателния естествен прираст и миграционните процеси.
По данни на НСИ към 7 септември 2021 г. населението на страната е 6 520 314 души. 52,1% от тях са жени, 47,9% мъже. Продължава процес на демографско остаряване, който се изразява в увеличаване на абсолютния брой и относителния дял на населението на възраст 65 и повече навършени години, който достига 23.9%. Това е с 5,4 процента по-високо спрямо 2011 г. и с 9,6 на сто спрямо 1992 годна. А децата и младежите до 17 години са едва 15.9% от населението, което е най-ниското ниво от началото на провеждане на преброяване на населението в България. Резултатите от последното преброяване през 2021 година са "най-катастрофални в сравнение с всички други предишни периоди", заяви пред БНР Валентин Съйков, председател на сдружение "Гражданска инициатива България 2050", което организира дискусионен форум с експерти на тема "Необратим ли е демографският срив в България?".
"За 10 години България е загубила 845 000 души, или 11,5% от населението, което е най-големият спад в цялата ни съвременна история, но и най-големият спад в сравнение с останалите европейски страни. Ако българското общество не предприеме мерки за справяне с надвисналата над нас демографска катастрофа, ще дойде ден, когато ще съществува държавата България, но в нея няма да има българи. Не може да чакаме повече т.нар. политически елит да реши проблема с демографската криза. Време е гражданското общество да се заеме с изработването на дългосрочна, поне за 3 десетилетия напред, стратегия за развитие на страната, която поставя на първо място демографията."
Учените демографи от десетилетия алармират държавната власт за задълбочаващите се тенденции, но без резултат и техният глас остана глас в пустиня, признава Съйков. А организираната от сдружението дискусия не е имала за цел да даде конкретен отговор или решение, а да бъде поле за дискусии за бъдещето ни, в които е важно всеки да има позиция.
Един от най-ангажираните по темата учени у нас е доц. Георги Бърдаров, преподавател в Геолого-географския факултет на СУ "Св. Климент Охридски" и писател. Самият той признава, че е бил изненадан от "това свръхголямо намаляване" на българите.
"Вероятно тук голяма роля има и пандемията, по време на която България достигна рекордни нива на смъртност от порядъка на 20 промила. Такива стойности се наблюдават само в африканските държави и в зони с големи военни конфликти."
За последните 40 години загубата на население в страната се изчислява на над 2 400 000 души – най-голямото топене, откакто има преброявания у нас, от 1 януари 1881 година в Княжество България. Доц. Бърдаров смята, че най-обезпокоителното в ситуацията е възрастовият показател, който по думите му е социална бомба.
"Ние сме държава с една от най-ниските продължителности на живот и в същото време с голям дял на жените между 65-69 годишна възраст – това е изключително неприятен симптом. Защото колкото и да е развито едно общество, то се движи от активното младо население, а то при нас е на критичен минимум" – обяснява преподавателят.
Освен фактора "смъртност" Георги Бърдаров отчита като най-съществена за демографската динамика на България и емиграцията на млади хора. Все пак ситуацията не е необратима и безнадеждна, казва той и дава за пример Република Ирландия, която през 50-те години на XX век е била в демографски колапс. За един век населението там е намаляло с 6 милиона души, а 80% от родените през 30-те години на миналия век са емигрирали. Радикална образователна реформа в посока модернизиране, развитие на индустрията, ограничаване на влиянието на католическата църква и привличане на капитали от забогатели в чужбина ирландски фамилии довели до рестарт на демографските показатели на Ирландия, която днес е сред най-стабилните в демографски план държави на Стария континент. Валентин Съйков пък дава по-близкия до нас пример с Румъния, която само за няколко години е изпреварила България по демографски показатели. Икономическото развитие на по-малките населени места също се оказва ключов момент за демографското съживяване на страната ни.
"Трябва да има целенасочена политика, която да тръгва от държавно и местно ниво. Никой няма да отиде с малко дете, младо семейство, при условие, че няма нормална болнична помощ на 50-100 км от мястото, където живее. Много фактори са. Образованието е най-важното, но е само първата стъпка" – изтъква доц. Бърдаров и напомня, че България е много по-голяма от своите 111 000 километра площ.
"Клише е, че навсякъде където тупти българско сърце е България, но това клише е напълно вярно – казва писателят демограф. – Българите, специално за Европа, където пътувам често, носят родината в сърцата си. Обичат България, създават български дружества на доброволни начала и има една много искрена и чиста любов към родината. Виждал съм деца, родени в друга държава, които носят тази истинска любов към България в себе си. Тези наши съграждани биха се върнали, ако видят в България променени условия от тези, които са ги подтикнали да емигрират. Такива условия те в момента не виждат и затова не се връщат. Но те биха могли да работят за България дори и отдалече. Сещам се за град Бремен, в Германия, където има дружество "Дунав", в което членуват много хора, които милеят за родината си и именно те трябва да бъдат привлечени да работят за нея още преди да говорим за тяхното физическо завръщане" – казва за БНР Георги Бърдаров и признава, че световната битка през 21-ви век няма да бъде за ресурси, а за активно население. И като специалист по темата допълва, че критичният минимум, под който не бива да пада българското население спрямо територията си е 4,5 милиона души.
Обезлюдяването и застаряването на населението на България са във фокуса и на българския павилион на Венецианското архитектурно биенале, което започва на 20 май. "Макар да е визуален израз на темата "Образованието е придвижването от тъмнината към светлината", проектът разглежда редица проблеми, които трябва да решим, за да можем да погледнем напред към бъдещето" – обясни пред Йоан Колев Божидара Вълкова, част от екипа на архитект Борис Тикварски, отговорен за българския проект.
Текст: Весела Кръстева (по интервюта на Лора Търколева, БНР-„Хоризонт“)
Снимки: БТА, БГНЕС, БНР
Нова поредица събития "Преводачески далекоглед", организирана от "Къща за литература и превод", ще ни представи срещи с преводачи от български на други езици и техния поглед върху българската литература. Днес от 18 часа българско време на страницата на..
В четвъртък ще е слънчево с облачност в следобедните часове предимно в планините. Там и на места в Дунавската равнина и Горно-Тракийската низина ще превали и прегърми. Минималните температури ще са между 16° и 22°, в София 17°. Максималните ще са от..
Министерският съвет одобри Меморандум за разбирателство между правителството на България и "Смарт Солар Технолоджис" АД за изпълнение на приоритетен инвестиционен проект "Завод за производство на соларни панели и клетки". Проектът ще се реализира в с...
Народни песни и танци събират любителите на българския фолклор на поредното издание на Фестивала на носията в Жеравна. Тази година събитието ще се проведе..
“Продължаваме промяната” ще внесе през следващата седмица проект за промяна на Закона за предучилищното и училищното образование, с който да бъде отменено..
Тракийски храм от III век пр. Хр. без аналог у нас може да превърне 10 декара от пловдивския район "Южен" в археологически парк. Обектът се намира в..