Новото военно обучение ще бъде в рамките на 5 часа, предвиждат промени в обществена наредба, публикувана за обществено обсъждане.
Пропаганда или необходимост?
Потърсихме за коментар Красимир Богданов, историк от Враца и дългогодишен учител по предмета.
Радио ВИДИН: Гледните точки в обществото са две. От една страна, хората определят обучението като соц пропаганда. От друга страна, някои твърдят, че ще повишим националното самочувствие на децата.
"Определено в българското общество беше неглижирано военното обучение и възпитание през последните 30 години. Не казвам, че трябва изграждаме милитаризирано общество, но една държава не може да съществува без собствени въоръжени сили. Фактът, че поне допреди 4-5 години интересът към българската армия не беше много засилен, но предприеха се определени действия като кампанията "Бъди войник" на Министерството на отбраната, въведоха се специални конкурси, по които кандидатстваха отделни учебни заведения по проекти и бяха насочени към военната подготовка, към изучаването на военната история на нашата държава и армия. Имаха определени резултати. Това, което в момента е обсъждано в обществото пространство, като засилване на военното обучение в училище и то не само с теоретична част както беше преди, но да има и приложна дейност, свързана с работата на терен, с посещаване на военните поделения, със стрелба, дори да ги наречем чисто атрактивни методи, но ще повишат интереса на младите хора и първо те ще имат една военна грамотност и съм убеден, че част от тях ще засилят желанието си да се включат и в редовете на българската армия. Мисля, че без една подкрепа на държавата и създаването на една подходяща и приятна за младите хора форма, то трудно ще съхраним въоръжените си сили, които без друго не са толкова големи".
Радио ВИДИН: Случващото в Украйна показва, че има голяма полза, огромно значение от националното самосъзнание.
"Няма никакво съмнение в това. Армията винаги е била един от стожерите на българското самосъзнание и на националното самочувствие. Дори сега в трудни моменти или по време на празници и бележити дати, ние задължително се връщаме към историята и към някои от славните победи на българската армия в Сръбско-българската война, превземането на Одрин, боевете при Дойран, това са събития, които няма как да бъдат обезличени, да не бъдат запазени като спомен и повод да се гордеем с това, че сме българи. От тази гледна точка - не само това, което се случва на няколкостотин километра от нас, е важно, но младите хора трябва да знаят, че едно от задълженията на момчетата поне е да пазят Родината, да я защитават. Ние така бяхме възпитавани преди, макар и в други времена. Тези, които сме преминали през редовете на българската армия, и до днес знаем какво означава дълг и чест към родината. Това чувство трябва да бъде съхранено и за бъдещите поколения".
Радио ВИДИН: Без значение дали е правилно или не това обучение да бъде въведено, звучи и като отбиване на номера. Пет часа в училище са буквално нищо.
"Напълно съгласен съм. В последните няколко години бяха правени опити да се вкара военното обучение в училище в една доста по-разширена форма, но пък, от друга страна, приемам и мнението, че нашето образование не е военизирано, но поне начална военна подготовка или това, което става сега, нека бъде една положителна стъпка в тази посока, за да може да се получи по-голяма задълбоченост на познанието и събуждането на интереса. Аз се радвам, че в последните години самата българска армия и Минитерството на отбраната като че ли разчупиха шаблона и започнаха да се провеждат дни на отворените врати във военни поделения, показват се на млади хора и ученици въоръжение и съответните бронирани машини, военна техника, стрелково оръжие. Имам впечатление от такива събития. Младите хора излизат с обогатени впечатления и с малко повече нахъсаност и самочувствие. Отиват скептично, а се връщат удовлетворени, че са видели нещо ново. Тези непрекъснати безконечни приказки, че България няма армия, че в момента въоръжените сили не представляват сериозна отбранителна сила, се опровергават. Това е правилната посока: първо да събудим интереса, а след това да очакваме от младите да защитават Родината и да постъпят в армията".
Радио ВИДИН: В момента военното обучение също би трябвало да е застъпено в часа на класа. В наредбата за гражданското, здравното, екологичното и интеркултурното образование е зададено разпределение на темите и минималния брой задължителни часове, което следва да се обсъждат в часа на класа. В 9 и 10 клас и сега има тема "военно обучение и защита на родината".
"Има го формално като задължение в тези часове, наред с безопасността на движението, с различни други мерки, които се обсъждат в този час, но това, което беше до момента - не е достатъчно и сега разработена тази програма, доста по-отговорно и задълбочено ми се струва, че има своето място. Аз се надявам - да бъде първата крачка, но впоследствие това обучение да бъде разширено. Аз не мога да приема становища, които чета в социалните мрежи: едва ли не това, което в момента се предлага, е свързано с някакви милитаристични български действия, с войната в Украйна и едва ли не тези млади хора ще бъдат готвени да станат пушечно месо. Няма уважаваща себе си страна в ЕС и в света, която да няма собствени въоръжени сили и да не полага грижи за тях. В много от страните, включително в ЕС, все още има наборна армия. Така е при съседна Гърция. Дори ние да не стигнем до този вариант, едно събуждане на интереса и желанието ще е изключително полезно. Самите те ще направят избор дали ще бъдат войници или не".
Екипът на Радио ВИДИН гостува на село Замфирово. Едно прекрасно село, с големи къщи и просторни дворове, с плодородна земя, с прекрасни природни дадености, с трудолюбиви хора. Замфирово е в община Берковица. Намира се на 340 м надморска височина, на 18 км от Берковица и на 18 км от Монтана. Старото име на селото е Гушанци. На 24 септември..
22 август е Световен ден на фолклора. Отбелязва се денят, когато британският учен Уилям Г. Томс създава думата „фолклор“ в писмо до списание "Athenaeum"през 1846 год. Фолклорът или нематериалното културно наследство се отнася до многообразните начини за изразяване на културата, включително музика, танци, изкуство, дизайни, имена, символи и знаци,..
От 1 януари 2025 г. минималната работна заплата у нас трябва да се повиши с 15% и вече да е 1078 лв. Според действащите в момента текстове от Кодекса за социално осигуряване минималното възнаграждение трябва да бъде в размер на 50 на сто от средната брутна работна заплата за период от 12 месеца, който включва последните две тримесечия на..
Все по-сложна става политическата ситуация у нас, криза се задълбочава, а изход засега не се вижда. Освен че парламентът не успя да излъчи редовно правителство, се оказва, че дори и служебно не може да бъде назначено безпрепятствено. Датата на новите предсрочни парламентарни избори не е ясна, след като вчера президентът Радев отказа да приеме..
България е най-силно засегнатата от горски пожари страна-членка на Европейския съюз от началото на 2024 година. Това сочат данни на Европейската система за горски пожари, базирани на спътникови изображения. Близо 400 хиляди декара българска гора вече са изпепелени от огъня през тази година при средни за страната в периода 2006-2023 около 10 хиляди..
"Възраждане" предлагат промени в Закона за горите. С промените ще бъде затворена "вратичка", с която общините могат да продадат изгорели гори за изграждане на фотоволтаични системи. " Тази година, 2024-а, е рекордна и по отношение брой възникнали горски пожари и по отношение на площ изгорели гори. Предполагам, както и Вие така и ние срещаме..
В рубриката "Добро утро, кмете" днес ви отвеждаме във видинското село Ясен . То се намира в община Ново село и е на 15 километра от областния град. Вчера жителите на селото отбелязаха своя храмов празник - Успение на света Богородица с тържествена литургия, беше отслужен и курбан за здраве, традицията за който е възобновена от местното..