Основната концентрация на зимуващите водолюбиви птици в България, традиционно, е регистрирана по Черноморското крайбрежие, както и в някои големи вътрешни язовири.
Числеността на зимуващите водолюбиви видове птици е по-висока в сравнение с данните от миналогодишното преброяване, обобщават специалистите. Те са преброили 97 вида с обща численост от 280 956 индивида.
За разлика от предходните няколко години, тази година числеността на зимуващите в страната диви гъски е доста по-висока. Екипите са преброили общи 31 230 големи белочели, 154 сиви и едва 24 от световно застрашените червеногуши гъски, като, за сравнение през миналата година, техният брой е бил съответно 1887 големи белочели, 101 сиви и 5 червеногуши гъски.
Това сочат резултатите от 48-ото преброяване, провело се между 11 и 14 януари тази година. В рамките на четири дни 43 екипа от експерти и доброволци на Българско дружество за защита на птиците (БДЗП), Изпълнителната агенция по околна среда (ИАОС), Зелени Балкани, Регионалните инспекции по околна среда и водите (РИОСВ), Българска академия на науките, ловни сдружения и представители на други неправителствени организации, успяха да обходят и съберат данни за зимуващите птици в над 200 влажни зони у нас.
Сравнително малко бяха птиците и числеността им по Дунав, тъй като по време на преброяването реката беше с високо ниво и липсваха т. нар. пясъчни коси, които привличат хиляди птици. Поради по-студеното време, голяма част от малките язовири и рибарници бяха замръзнали, съобщават от Българското дружество за защита на птиците.
Ненадминат остава рекордът през 2013 г., когато бяха установени рекордните за България над 54 000 червеногуши гъски.
И тази година трите най-многочислени наблюдавани водолюбиви вида птици са: обикновената лиска (53 146 инд.), зеленоглавата патица (46 538 инд.) и големият корморан (35 707 инд.). От световно застрашените видове, освен червеногушите гъски, са установени още 20 513 кафявоглави потапници, 7 кадифени потапници в язовир Огоста, 37 тръноопашати потапници в Бургаското езеро и язовир Мандра, 7 ушати гмуреца и 548 средиземноморски буревестника по Северното и Южното Черноморско крайбрежие. Сред интересните наблюдения са още и: 2 планински потапници на язовир Батак, 1 белобуза гъска при язовир Абланица, 36 белооки потапници, 17 големи брегобегача при Поморийско езеро, 1709 неми, 742 пойни, 61 тундрови лебеда, 6 червеногуши гмуркача, 50 сиви жерава при Дуранкулашкото езеро, 59 морски орли, 68 големи черноглави чайки в района на Бургас, 11 траурни потапници от Южното Черноморие, 26 големи, 294 средни и 243 малки ниреца, 7 червеноклюни потапници, 887 къдроглави и 9 розови пеликана, 17 013 малки корморана, 1491 розово фламинго, 369 червени и 4931 бели ангъча, 766 саблеклюна и др.
Повече информация за тенденциите и численостите на отделните видове можете да намерите тук: http://wpe.wetlands.org/
КРАСИВА ЦВЕТНА ФЕЕРИЯ ОЧАКВАМЕ ПО ВРЕМЕ НА ТАЗГОДИШНОТО ИЗДАНИЕ НА ФЕСТИВАЛА НА ХВЪРЧИЛАТА. Кулминацията на събитието ще бъде на 24 и 25 август 2024 г. във Варна, където с демонстрации на пъстри хвърчила, синхронно управление под музикален съпровод и нощни полети фестивалът ще отбележи дванадесетата си годишнина. Международният фестивал на..
Добруджанският фолклорен събор „Богородица“ започва от днес в град Генерал Тошево. Той се провежда за 25-ти път. Участие в него ще вземат групи и изпълнители от България, Украйна и Румъния. Добруджанският фолклорен събор „Богородица“ е подготвил разнообразна и богата програма във фестивалните дни – 24 и 25 август. Официалното откриване с водосвет е..
Фестивалът на хвърчилата ще се проведе на 24 и 25 август на плажа в „Аспарухово“. С двудневни демонстрации фестивалът ще отбележи своята дванадесетгодишнина. Организатор на събитието е клуб „Асто – Въздушни чудеса“. От 10:00 до 17:00 ч. през обявените фестивални дни професионалните клубове на участниците ще показват най-новите си творения, включително..
Второто издание на "Чайки фест" ще се проведе тази събота, 24 август. На светло ще излязат едни от най-добрите underground групи от страната, както и банди от Северна Македония. Сред българските групи са Gigashadow, Сричка, Behind bars и Pizzza, разкри Паскал Гонов, един от организаторите на феста. Целта на фестивала е да даде сцена на..
Десетима влиятелни българи избраха да се поставят на тяхно място и да споделят света през очите им, a после да изразят с думите си призива на над 32 000 българи – да сложим край на клетките за телета в животновъдството. Мини филмът “Моля ви, пуснете ме!” е част от кампанията “Клетките са кошмар” на организацията “Невидими животни” за забрана на..
Жеги като тези през сезон 2024-та не помня. Това коментира за Радио Варна Иван Сотиров, който вече три десетилетия се е отдал на тази професия. През годините Сотиров е срещал всякакви хора, но допълва, че днес туристите са по-малко дисциплинирани. Самият сезон върви някак странно, обобщава спасителят. По думите му, в момента морето е спокойно, няма го..
Десетото поредно издание на "Най-дългата вечеря на плажа" на 24-ти август. Чуйте още в репортажа на Ваня Славова: По традиция събитието ще се състои на Аспаруховия плаж с разнообразна музикално-артистична програма: Орлин Горанов Долорес Естрада - Куба Поли Николова Балет Рикардо Марков шоу Палячи Балетна школа за принцеси Ансамбъл..