От понеделник след Цветница започва Страстната седмица за православните християни. Наречена още "Седмицата на страданията", тя е последната седмица от земния живот на Иисус Христос.
Последната седмица на Великия пост църквата нарича Страстна седмица, защото тя е посветена на възпоменанията за последните дни от земния живот на християнския спасител Иисус Христос - неговите страдания, кръстна смърт и погребение. Започва с тържественото му влизане в Йерусалим и завършва с неговото Възкресение. Всеки ден от тази седмица се нарича Велик - Велики понеделник, Велики вторник и така нататък. Тя е последната от Великденския пост и на всеки един ден от нея се извършват специални служби от църквата. Според православния календар тази седмица завършва с Великден.
На старобългарски "страст" е "страдание". По тази причина дните на Христовите страдания от влизането на Исус Христос в Йерусалим за Пасха до смъртта му са наречени "страстна седмица". Приближавайки се към кулминацията на тази седмица, всеки от дните от понеделник до събота е наречен Велик.
На Велики понеделник Иисус Христос влязъл в Йерусалимския храм и го намира пълен с търговци. Божият Син изгонил търговците, защото храмът е дом за молитва, а не тържище. В Евангелието се говори за проповедта на Иисус в храма и изреченото от него проклятие над безплодната смокиня - символ на човешката душа, която не познава молитвата, покаянието и не носи духовни плодове. Църквата учи само чрез делото на Христос, само чрез написаното в Светото Евангелие, напомня ни днес отец Василий Шаган от храма "Св. Архангел Михаил" във Варна. Чуйте още в проповедта на отец Шаган:
На Велики вторник Христос проповядва в храма и дава своите последни нравствени наставления, разказва притчата за десетте мъдри девици, очакващи идването на Господа и притчата за талантите. Христос прави пророчества за съдбата на град Йерусалим.
На Великата сряда Христос е посетен от покаяла се грешница, която в притеснението си счупва съда с драгоценното миро. Провежда се Тайната вечеря на Божия син с Апостолите, по време на която Той им казва, че един от тях ще Го предаде. Юда излиза и Го предава, а през нощта срещу четвъртък Христос се моли в Гетсиманската градина до идването на предателя и залавянето Му.
На Велики четвъртък е произнесена смъртната присъда над Иисус Христос и е потвърдена от Пилат Понтийски. В същата тази вечер, която според еврейските вярвания, е началото на следния ден (след залез) Той е разпнат. Разпети петък е Денят на великите страдания на Иисус. Христос приел смирено съдбата си да бъде унижаван, обруган, бичуван, бит с плесници, накичен с венец от тръни на главата, нарамен и принуден да носи при изкачването към лобното си място тежкия кръст, на който ще бъде разпънат; разпънат е на Голгота между двама разбойници и издъхва в мъки. Станало слънчево затъмнение и земетресение.
Великата събота е Ден на оплакването и погребението на Иисус Христос от майка му Света Богородица и жени, носещи миро. Гробът му е запечатан и пред него е поставена стража (вечерта в петъчния ден - тогава църквата отслужва Опело Христово).
На следващия ден е светлото Христово възкресение. Отново службата започва през нощта. Неделният ден е започнал от залез слънце на съботния ден. След полунощницата в църква свещеникът изнася светлината и призовава вярващите да дойдат и вземат светлина от незалязващата светлина, понеже Христос е възкръснал.
В българската домашна православна традиция всеки от дните на Страстната седмица се отбелязва по особен начин. Първите три (Велики понеделник, Велики вторник и Велика сряда) са отредени за разтребване вкъщи, като на рутинната дейност се придава и символично пречистващ характер — прави се за здраве. На Велики четвъртък се спазва строга забрана за работа, боядисват се великденските яйца. На Велики петък (наричан още Разпети петък) в Западна България се украсяват боядисаните яйца с различни мотиви. Ходи се на църква и се минава под масата три пъти за здраве. На Велика събота обикновено се месят и пекат обредните великденски хлябове.
Проби от човешки мозъци, събрани при аутопсии в началото на 2024 г., съдържат притеснително количество малки парченца пластмаса, показва ново проучване. „Концентрациите, които видяхме в мозъчната тъкан на индивиди, които бяха на средна възраст около 45 или 50 години, бяха 4800 микрограма на грам, или..
КРАСИВА ЦВЕТНА ФЕЕРИЯ ОЧАКВАМЕ ПО ВРЕМЕ НА ТАЗГОДИШНОТО ИЗДАНИЕ НА ФЕСТИВАЛА НА ХВЪРЧИЛАТА. Кулминацията на събитието ще бъде на 24 и 25 август 2024 г. във Варна, където с демонстрации на пъстри хвърчила, синхронно управление под музикален съпровод и нощни полети фестивалът ще отбележи дванадесетата си годишнина. Международният фестивал на..
Добруджанският фолклорен събор „Богородица“ започва от днес в град Генерал Тошево. Той се провежда за 25-ти път. Участие в него ще вземат групи и изпълнители от България, Украйна и Румъния. Добруджанският фолклорен събор „Богородица“ е подготвил разнообразна и богата програма във фестивалните дни – 24 и 25 август. Официалното откриване с водосвет е..
Фестивалът на хвърчилата ще се проведе на 24 и 25 август на плажа в „Аспарухово“. С двудневни демонстрации фестивалът ще отбележи своята дванадесетгодишнина. Организатор на събитието е клуб „Асто – Въздушни чудеса“. От 10:00 до 17:00 ч. през обявените фестивални дни професионалните клубове на участниците ще показват най-новите си творения, включително..
Второто издание на "Чайки фест" ще се проведе тази събота, 24 август. На светло ще излязат едни от най-добрите underground групи от страната, както и банди от Северна Македония. Сред българските групи са Gigashadow, Сричка, Behind bars и Pizzza, разкри Паскал Гонов, един от организаторите на феста. Целта на фестивала е да даде сцена на..
Десетима влиятелни българи избраха да се поставят на тяхно място и да споделят света през очите им, a после да изразят с думите си призива на над 32 000 българи – да сложим край на клетките за телета в животновъдството. Мини филмът “Моля ви, пуснете ме!” е част от кампанията “Клетките са кошмар” на организацията “Невидими животни” за забрана на..
Жеги като тези през сезон 2024-та не помня. Това коментира за Радио Варна Иван Сотиров, който вече три десетилетия се е отдал на тази професия. През годините Сотиров е срещал всякакви хора, но допълва, че днес туристите са по-малко дисциплинирани. Самият сезон върви някак странно, обобщава спасителят. По думите му, в момента морето е спокойно, няма го..